\documentclass[a4paper,12pt,notitlepage]{article}


\usepackage[latin1]{inputenc}
\usepackage[T1]{fontenc}
\usepackage[finnish]{babel}

\usepackage{url}
\usepackage{pslatex}
\usepackage[dvips]{graphicx}

\sloppy
\setlength{\parindent}{0pt}
\setlength{\parskip}{1ex plus 0.5ex minus 0.2ex}

\begin{document}





\title{Kotikopioinnin vaikutus äänitemyyntiin}

\author{Kai Puolamäki \\ FT, tutkija \\ Electronic Frontier Finland -- EFFi ry}

\date{14.9.2002 \\ \small{(Päivitetty versio 17.9.2002)}}

\maketitle

Tätä kirjoitusta saa levittää vapaasti muuttamattomana,
kunhan tämä lupateksti ja alla näkyvä URL säilytetään.

Kirjoituksen WWW-versio: \\
\url{http://www.effi.org/aanitemyynti.html}

\vspace{10mm}

\textbf{Tekijänoikeusteollisuus väittää, että laillinen kotikopiointi
vähentää levymyynnistä saatavia tuloja.  Myyntiennätyksiin yltäneet
levymyyntitilastot eivät kuitenkaan tue tätä väitettä.}

\newpage

\section{Äänitemyyntitilastoista}

Suomen Ääni- ja kuvatallennetuottajat ÄKT ry julkaisee tilastoja
vuosittaisesta äänitteiden myynnistä. Tilastot alkavat vuodesta 1980
ja ne päättyvät viime vuoteen (2001).

\begin{center}
\includegraphics[width=0.7\textwidth]{myynti1980-2001-a.ps}
\end{center}


ÄKT:n tilaston mukaan levymyynnin arvo on noussut jatkuvasti,
lukuunottamatta paria notkahdusta. \textbf{Viime vuonna äänitemyynnin
arvo oli ennätyksellinen. CD-levyjä myytiin sekä euromääräisesti että
kappalemääräisesti enemmän kuin koskaan ennen.}

Tilaston mukaan äänitteiden myynti on noussut keskimäärin neljä
prosenttia vuodessa. Vuosimyynnin muutoksen volatiliteetti
(keskihajonta) on 8~\%. Tämä tarkoittaa karkeasti ottaen sitä,
että lineaarisen tilastollisen mallin mukaan kahtena vuotena
kolmesta äänitemyynnin kasvu on jotain -4~\% ja 12~\%
väliltä. Yhtenä vuotena kuudesta äänitemyynti laskee enemmän kuin
4~\% ja yhtenä vuotena kuudesta myynti kasvaa yli
12~\%.

ÄKT julkaisee myös kuukausitilastoja, joista viimeinen on tätä
kirjoitettaessa heinäkuulta 2002.
Äänitteiden euromääräinen myynti on heinäkuun tilaston mukaan
laskenut jonkin verran (4~\%) viime vuoden ennätyslukemista.
CD-levyjen euromääräinen myynti on laskenut 3~\% vuoden
takaiseen tilanteeseen verrattuna. Tilaston mukaan CD-levyjen
keskimääräinen (ilmeisesti veroton) hinta on 7,30 euroa, 2~\%
enemmän kuin vuotta aikaisemmin.

\section{Äänitteiden vähittäismyynnin inflaatiokorjattu kehitys}

\begin{center}
\includegraphics[width=0.7\textwidth]{myynti1980-2001-b.ps}
\end{center}

Yllä olevassa kuvassa on näytetty äänitteiden vähittäismyynnin 
arvo inflaatiokorjattuna vuoden 2001 markkoihin elinkustannusindeksin
mukaan (elinkustannusindeksin lähde: Tilastokeskus).

Inflaatiokorjattu myynti on pysynyt kahden vuosikymmenen aikana
suunnilleen samana; se on kasvanut keskimäärin vain 0,2~\%
vuodessa. Vuosimyynnin kasvun volatiliteetti on ollut 7,6~\%.
Toisin sanoen, tilastollisen mallin mukaan kahtena vuotena kolmesta
inflaatiokorjattu myynnin muutos on jotain -8~\% ja +8~\%
väliltä.

Kuvista näkyy, että äänitemyynti on kasvanut vuosina 1980--1984,
minkä jälkeen se on laskenut vuoteen 1986 asti. Tämän jälkeen
myynti on kasvanut, kunnes se on ollut korkeimmillaan vuonna 1990.
Vuosina 1990--1993 laman syvenemisen ja suurtyöttömyyden aikana
(työttömyys oli huipussaan vuosina 1993 ja 1994) myynti laski
yhteensä noin 20~\%, kunnes se vuodesta 1994 alkaen on jälleen
lähtenyt kasvuun talouden elpymisen myötä.

Tekijänoikeusteollisuus väittää, että kirjoittavat CD-R-asemat ja
Napsterin kaltaiset musiikkia verkossa jakavat järjestelmät
vaikuttavat äänitemyyntiin merkittävissä määrin. Ensimmäinen
kuluttajille sopivasti hinnoiteltu CD-R-asema (Hewlett Packard 4020i)
tuli markkinoille syyskuussa 1995. Musiikkia verkossa jakava Napster
perustettiin toukokuussa 1999.

Suurin äänitteiden myyntiin vaikuttava tekijä on selkeästi
yleinen taloudellinen tilanne, varsinkin 90-luvun alun taantuma.
\textbf{Myyntitilastojen perusteella CD-R-asemilla tai Napsterin
kaltaisilla P2P-järjestelmillä ei ole näkyvää vaikutusta
äänitteiden myyntiin.}

\section{Tekijänoikeusteollisuus ja kopiosuojaukset}

\textbf{Tekijänoikeuslain 12~§ sallii teoskappaleiden kopioimisen yksityistä
käyttöä varten.} Tekijänoikeusteollisuus pitää kuitenkin
laillista kotikopiointia uhkana.

Tätä varten esimerkiksi CD-levyjä on alettu julkaista
"kopiosuojattuina", mikä tarkoittaa käytännössä sitä, että levyihin on
lisätty tarkoituksella virheitä, jotka estävät niiden lukemisen
useimmissa tietokoneiden CD-ROM-asemissa, autostereoissa ja monissa
HIFI-soittimissa (jotka muistuttavat tekniikaltaan tietokoneiden
CD-ROM-asemia). Syksystä 2002 alkaen suomalaisessa levytuotannossa
kaikki suurimmat levy-yhtiöt ovat kopiosuojanneet uuden
tuotantonsa. ÄKT:n projektipäällikkö Tommi Kyyrän mukaan digitaalinen
kopiointi ja Internetin ilmainen musiikkitarjonta olisi vuonna 2001
vähentänyt äänitemyyntiä maailmanlaajuisesti viisi prosenttia (Kaleva
9.9.2002). Levymyynnin kasvun luonnollinen vuosivaihtelu
(volatiliteetti) on kuitenkin 8~\% (ks.~yllä), eli merkittävästi
suurempi kuin ÄKT:n väittämä muun muassa digitaalisesta kopioinnista
aiheutuva viiden prosentin vaikutus.  Lisäksi Kyyrä unohti mainita,
että tekijänoikeusjärjestöt keräävät tyhjistä CD-R-aihioista
kasettimaksua laillisesta kotikopioinnista aiheutuvien menetettyjen
myyntitulojen korvaamiseksi ja että CD-levyjä myytiin viime vuonna
Suomessa enemmän kuin koskaan ennen.

Maailmanlaajuinen äänitemyynti laski vuonna 2001 täsmälleen ÄKT:n
Kyyrän mainitsemat 5~\% (lähde: IFPI). \textbf{ÄKT siis ilmeisesti
luulee, että äänitemyynnin muutokset johtuisivat \textit{vain}
kotikopioinnista!} Vähintään yhtä todennäköinen selitys myynnin
laskulle on kuitenkin maailmantalouden taantuma.

ÄKT:n toiminnanjohtaja Arto Alaspää on mennyt lausunnoissaan
jopa niin pitkälle, että hän on esittänyt, että viranomaisten etu
menee yksilön edelle. "Sillä on katsottu olevan niin valtavia
vaikutuksia hallitusten ja valtioiden kannalta", Alaspää sanoo.
"Siksi yksityistä kopiointia on pakko rajoittaa." (Nelosen uutiset
30.8.2002)

Lainsäätäjä on uskonut tekijänoikeusteollisuuden vakuuttelut
sellaisenaan, mistä syystä kopiosuojausten kiertämistä ollaan Suomessa
kriminalisoimassa.~\cite{lakiehdotus} Tämä tarkoittaa sitä, että
\textbf{"teknisesti suojattujen" teosten kopioiminen yksityiseen
käyttöön tulee olemaan rikos}, jos se edellyttää kopiosuojauksen
kiertämistä. CD-ROM-levyjä ei voi enää välttämättä käyttää
autostereoissa, niitä ei saa kopioida kannettavalle MP3-soittimelle
tai tietokoneelle. Amerikasta ostettujen R1-alueen DVD-elokuvien
katsomisesta on tulossa rikos, kuten avoimeen lähdekoodiin perustuvien
DVD-soitto-ohjelmien levittämisestäkin.

\textbf{Piratismi}, eli ansiotarkoituksessa tapahtuva teosten luvaton
kopiointi ja levittäminen, on rikos jo nykyisin voimassa olevan lain
perusteella --- kuten pitääkin. Myös teosten ilman tekijänoikeuden
haltijan lupaa tapahtuva \textbf{massalevitys Internetissä} on
laitonta ilman mitään uutta lakiakin.  Kuten levy-yhtiö BMG
Finland~Oy:n koordinaattori Jyrki Niskanen myönsi Helsingin Sanomissa
26.8.2002 julkaistussa artikkelissa, kopiosuojauksia ei ole
tarkoitettu piraatteja vastaan. Ammattirikolliset pystyvät suojaukset
aina kiertämään. Tekijänoikeuslakiehdotus
tai kopiosuojaukset eivät siis vaikuta esimerkiksi piratismiin millään
tavalla. Sen sijaan suojauksilla --- joiden kiertämisen lainsäätäjä siis
aikoo kriminalisoida --- \textbf{pyritään estämään laillinen
kotikopiointi}.

Tekijänoikeuslaki antaa tekijänoikeuden haltijoille oikeuden
kontrolloida teoskappaleiden valmistamista myyntiä ja julkista
levittämistä varten. Tekijänoikeusteollisuus haluaa \textit{tämän
lisäksi} hallita mahdollisimman tehokkaasti myös teosten
käyttöä. Teosten käytön hallitsemiseen käytetään teknisiä
kopiosuojauksia --- kopiosuojattuja teoksia kun voi suojauksia
murtamatta käyttää vain tekijänoikeusteollisuuden erikseen
hyväksymillä tavoilla. Kopiosuojausten kiertämisen kriminalisoiminen
on \textbf{erityisen vaarallista}. Siitä voi aiheutua taloudellista
vahinkoa, joka ei ole missään suhteessa teosten käytöstä
tekijänoikeusteollisuudelle mahdollisesti aiheutuviin kustannuksiin:
äärimmillään tämä voi johtaa esimerkiksi siihen, että nykyisenlaiset
tietokoneet kielletään, koska ne mahdollistavat teosten
kopionnin. Tietokoneita ei enää saisi valmistaa muuten kuin
tekijänoikeusteollisuuden erikseen hyväksymillä tavoilla ja niitä
saisi käyttää vain valvotusti erikseen hyväksytyillä ohjelmilla (tämä
ei valitettavasti ole hatusta vedetty skenaario~\cite{palladium}).
Tekijänoikeusteollisuuden käytännössä rajaton oikeus säädellä teosten
käyttöä johtaa taloudelle haitallisten monopolien
syntymiseen. (Ks. esim. Boldrin and Levine, ``The case against
intellectual property'', 2002, published in the American Economic
Review May 2002 issue)

\section{Kopiosuojausten vaikutus äänitteiden myyntiin}

Tekijänoikeusteollisuus uskoo, että laillinen yksityiseen
käyttöön kopiointi vähentää heidän myyntitulojaan, mistä syystä
käytännössä kaikki uudet CD-levyt ovat kopiosuojattuja.

Sen jälkeen, kun käytännössä kaikki uudet CD-levyt ovat
kopiosuojattuja ja niiden kopiointi CD-R-aihioille on rikos, ei
tekijänoikeusjärjestöillä ole enää perusteita periä CD-R-aihioista
kasettimaksuja. Vaikka CD-levyjen myynti kasvaisikin, niin
\textbf{kasettimaksujen menetyksestä aiheutuva
tulonmenetys} voisi hyvinkin kompensoida mahdollisesta
myynnin kasvusta syntyvän voiton.

CD-levyjen vahva puoli on ollut, että niitä on voinut kuunnella
muillakin kuin tekijänoikeusteollisuuden erikseen hyväksymillä
laitteilla --- kuten kannettavalla tietokoneella ja MP3-soittimella
--- ilman että levyjä tarvitsee kantaa mukana. Kopiosuojattujen
levyjen käyttömahdollisuudet ovat huomattavasti pienemmät.
Todennäköisyys sille, että kalliilla rahalla ostettu levy ei toimikaan
omassa soittimessa tai käyttöympäristössä, on merkittävä. Ja vaikka
CD-standardia rikkova levy~\cite{philips} aluksi toimisikin, niin on
mahdollista, että kun käyttäjä ehkä vuosien päästä uusii soittimensa
tai käyttöympäristönsä, niin levy tai levyllä mukana olevat
oheisohjelmat eivät niissä enää toimikaan. Kopiosuojattu CD-levy voi
osoittautua \textbf{lyhytikäiseksi kertakäyttötuotteeksi}. Kuluttajat
maksavat kopiosuojaamattomien CD-levyjen hinnassa myös siitä, että he
voivat tehdä niistä kopioita yksityiseen käyttöön. Markkinatalouden
lakien mukaan levyjen \textbf{käyttöarvon} vähenemisestä seuraa, että
\textbf{joko levyjen myynti vähenee tai hinta laskee}.
Tekijänoikeusteollisuus ei siis voi olettaa, että kopiosuojatuista
CD-levyistä saatavat myyntitulot pysyvät ennallaan. (Itse en
esimerkiksi kopiosuojattuja levyjä osta, koska en niitä voi käyttää;
kopion ostamani CD-levyt Ogg Vorbis -tiedostoiksi kannettavan
tietokoneeni kovalevylle, jotta voin kuunnella niitä töissä.)

\textbf{DVD-levyt, kännykät ja konsolipelit} kilpailevat
musiikkiäänitteiden kanssa samasta ostajakunnasta. Vähentämällä
musiikkiäänitteiden käyttöarvoa erilaisilla kopiosuojauksilla
ääniteteollisuus on tekemässä palvelusta
näille pahimmille kilpailijoilleen.~\cite{bricklin}

Tekijänoikeusteollisuus on laskelmissaan yleensä olettanut, että
yksityiseen käyttöön kopiointi tai Internetistä ilmaiseksi tai
halvalla saatava musiikki \textbf{vähentäisi levymyyntiä}.
Asia ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen: Internet on
taiteilijoille tehokas tapa mainostaa, levittää ja myydä musiikkia
--- ilman levy-yhtiöitäkin. (Tämä tietysti uhkaa suurten
levy-yhtiöiden asemaa, joiden etu on nimenomaan tehokas
markkinointikoneisto.) Eikä ole lainkaan selvää, että ihmiset
ostaisivat kaiken sen musiikin, minkä he itselleen yksityiseen
käyttöön kopioivat.

Yankee Groupin arvion mukaan vuonna 2001 Internetissä kopioitiin yli 5
miljardia musiikkitiedostoa maailmanlaajuisesti. Alkuperäisiä
CD-levyjä myytiin samaan aikaan 2,5 miljardia kappaletta (lähde:
IFPI). Vuonna 2001 Suomessa myytiin 14,5 miljoonaa tyhjää CD-R-aihiota
(lähde: Kopiosto), verrattuna 10 miljoonaan edellisenä vuonna (lähde:
Kopioston tutkimus 2001). Kasettimaksutoimiston teettämän tutkimuksen
mukaan (Logit 4.3.2002) vajaalle puolesta CD-R-aihioista kopioidaan
musiikkia. Viime vuonna Suomessa siis kopioitiin ehkä noin 7 miljoonaa
CD-levyä, samalla kun alkuperäisiä levyjä myytiin ennätysmäiset 11,6
miljoonaa kappaletta (lähde: ÄKT).
Kopioinnin voimakas kasvu vuosien 2000 ja 2001 aikana \textbf{ei
kuitenkaan näy levyjen myyntitilastoissa} juuri mitenkään!  Tai
toisella tavalla ilmaistuna: jos äänitteiden P2P- ja CD-R-kopiointi
jostain syystä loppuisi, niin levymyynti tuskin sen seurauksena
kasvaisi. \textbf{CD-R-asemat ja Internetin P2P-palvelut ovat siis
kasvattaneet musiikin \textit{kokonaiskulutusta} merkittävästi.} Tämä
on hyvä uutinen niille musiikin tekijöille, joille on tärkeää saada
musiikilleen mahdollisimman paljon kuuntelijoita.

Kopioiden vaikutus levyjen myyntiin onkin mitä luultavimmin
kahtalainen: yhtäältä musiikin kulutus ja samalla alkuperäisten
levyjen kysyntä kasvaa, mutta toisaalta kopioidun musiikin osuus
kokonaiskulutuksesta kasvaa niin kauan kuin alkuperäiset äänitteet
eivät kilpaile hinnalla ja laadulla (käyttöarvolla). (Ks. myös Stan
Liebowitzin kommentteja P2P-verkoista, ``File sharing: Innocent until
proven guilty'', Salon.com 13.6.2002)

Miten tekijänoikeusteollisuus on vastannut tähän digitaalisen musiikin
kysynnän valtavaan kasvuun? Tekijänoikeusteollisuus, joka pelkää
kopiointia yli kaiken, \textbf{ei ole uskaltanut edes kehittää
sähköistä kaupankäyntiä} äänitteillä. Tämän vuoksi
tekijänoikeusteollisuuden edustamien taiteilijoiden musiikkia ei voi
ostaa Internetistä sähköisessä muodossa, vaikka muusikot voisivat sitä
ainakin joidenkin teostensa osalta itse halutakin.  (Ks. esim. Gayer
and Shy, "Internet, peer-to-peer, and intellectual property in markets
for digital products", 2002 ja siinä olevat viitteet)

On ironista, että kopiosuojausten käyttäminen tekee \textbf{kopioista
entistä houkuttelevampia}. Täysihintainen fyysinen CD-levy ei riitä
selvästikään kattamaan kuluttajien kysyntää. Kuluttajien tekemät
kopiot, joissa suojauksia ei ole, toimivat kaikilla laitteilla toisin
kuin alkuperäiset kopiosuojatut äänitteet, jotka voivat jopa rikkoa
käytetyn soittimen~\cite{mac}.

\section{Yhteenveto}

Väitettyä digitaalisten tallennuslaitteiden tai Internetin
musiikkitarjonnan aiheuttama levymyyntiä vähentävää vaikutusta ei
näe levyjen myyntikäyrästä. Levymyynnin luontainen vuosivaihtelu on
suurempi kuin tekijänoikeusteollisuuden väittämä kotikopioinnista
aiheutuva myynnin väheneminen.

Musiikkiäänitteiden myyntiin vaikuttavat myös seuraavat seikat,
joista useimmat ovat luultavasti kotikopiointia merkittävämpiä:

\begin{itemize}

\item Makrotalouden vaihtelut nousu- ja laskusuhdanteineen ovat
olleet levymyyntiin selvästi eniten vaikuttava tekijä

\item Kopiosuojaukset vähentävät CD-levyjen käyttöarvoa ja siten myös
niistä saatavia myyntituloja

\item DVD-levyt, pelikonsolit ja kännykät kilpailevat
musiikkiäänitteiden kanssa samasta ostajakunnasta

\end{itemize}


On helppo ennustaa, että musiikkiäänitteiden myynti tulee
tulevaisuudessa jonain vuosina laskemaan jo pelkästään siksi, että
minkään tuotteen myynti ei voi kasvaa joka vuosi. Myynnin
väheneminen ei kuitenkaan välttämättä johdu kotikopioinnista,
vaikka kasettimaksuja jokaisesta tyhjästä CD-R-aihiosta perivä
tekijänoikeusteollisuus voi niin väittääkin.



\begin{thebibliography}{99}


\bibitem{lakiehdotus} Tekijänoikeuslakiehdotuksesta EFFin sivuilla,
\url{http://www.effi.org/tekijanoikeus.var}.

\bibitem{palladium} Yhdysvalloissa kaavaillaan järjestelmää
(TCPA/Palladium), jonka avulla tekijänoikeuden haltijat voisivat
valvoa tehokkaasti teosmateriaalin (äänitteet, elokuvat,
tietokoneohjelmat, kuvat,~\ldots) käyttöä tietokoneilla. Ks. Ross
Anderson, ``TCPA / Palladium Frequently Asked Questions'',
\url{http://www.cl.cam.ac.uk/~rja14/tcpa-faq.html}.

\bibitem{philips} Kopiosuojatut CD-levyt rikkovat CD-standardia, mistä
Philips, joka omistaa oikeudet CD-logoon, ei pidä. ``Philips burning
on protection'', Wired News 4.2.2002,
\url{http://www.wired.com/news/print/0,1294,50101,00.html}.

\bibitem{bricklin} Dan Bricklin, ``The recording industry is trying to
kill the goose that lays the golden egg'',
\url{http://www.bricklin.com/recordsales.htm}.

\bibitem{mac} Sonyn kopiosuojatut levyt lukitsivat
Macintosh-tietokoneiden CD-ROM-asemat, minkä seurauksena ne oli
vietävä huoltoon. ``A sour note for Mac users'', Wired News 14.5.2002,
\url{http://www.wired.com/news/print/0,1294,52513,00.html}.
\end{thebibliography}

Tekstissä on yllä olevien lisäksi lisää viitteitä. Kirjoituksen
WWW-versiossa (\url{http://www.effi.org/aanitemyynti.html}) on myös
suoria linkkejä lisätietoihin.

\end{document}
